2 évvel ezelőttig A, AB oszályú erősítőim, végfokaim voltak. Voltak köztük elég komolyak is.. Aztán egy ismerősnél történt hallgatódzás után vettem én is egy Ncore D osztályút. Teljes mértékben meg vagyok vele elégedve, nagyon jó minőségű, színezetlen, gyors hanggal, komoly erőtartalékokkal és hajtóképességgel bír. Nehezen hajtható, alacsony érzékenységű hangfalakból is kihozza amit lehet. Nekem bevált.
Tehát, 4Milláért sem az igazi! Ezért nem érdemes eddig elmenni, ha még a többit komponenst is hozzáveszük már egy lakás ára és akkor sem tökéletes *mert nincs tökéletes* bármennyi millióért sem hibátlan rendszer. Ezért, kis kompromisszumért cserébe, reális árnál tudni kell megállni!
Cary A306 D osztályú teljesítmény erősítő 2x600w 3700 svájci frank, majd 1,4 misi. tényleg kicsi. Hogy néz ki? Sehogy. De gondolom nem véletlenűl ez az ára! 6200 frankról leárazva. Most néztem uttána a márkának,,,, Profi. Mert eddig én is azt hittem hogy a D osztály az gagyi. Jó volt a videód! Köszi.
A osztály -Nekem bevált....kb. 15 éves Yamaha van hibátlan! Persze kinek mire kell...! Kevesen hallják a különbséget...1 100-ezres és egy 3 milliós erősítő között...
A Krell K300i nem csak egy sima a A osztályú erősítő hanem a Krellnek valami saját technológiájával (ibias vagy i bias) működik, pontosan a fölösleges fűtés, áramfelvétel ellen. Amiről nem tudok többet.
Azért azt a megfigyelésemet megjegyezném, hogy több nagy gyartónak volt D-osztalyú erősítője, (onkyo 9555, 9777, Technics, Akai, stb.), de valamiért visszatértek az AB-osztályú erősítőkhöz. Ugyanakkor a diszkótechnika hasznalja, de ott a teljesítmény az első szempont.
A Rotel is és mások szép lassan visszatértek D osztályról A/B-re. A mai napig az A és az A/B osztály az ami hozza a szintet. Ha valami lehet még ennél is picit jobb, az a G osztály. A D osztály sajnos még mindig felejtős.
Értem én hogy segíteni szerettél volna a laikusoknak de sajnos sok "hibát" vétettél.Az "A"osztályú erősítőben az aktív elem lehet az cső vagy tranzisztor az folyamatosan teljesen "nyitva" van hangerőtől függetlenül azért mert az aktív elemnek van egy erősítési karakterisztikája ami nem nyílegyenes (lineáris)! Viszont van egy része ami aránylag egyenes és abban a tartományban biztos hogy lineáris az erősítése is és ez a lényeg mert ott biztos hogy nem torzítja az eredeti jelalakot viszont ennek az ára hogy folyamatosan elfűti azt a teljesítményt amit az adott aktív elemre méretezek, beállítottak az adott kapcsolásban.A D osztályú erősítő sosem lesz high end mert az szó szerint egy zajgenerátor a működéséből fakadóan,akkora nagyfrekivel dolgozik hogy az már "fáj", fárasztó a hallgatása mindenféle szűrést kell a kimenetén használni emiatt , és azok a szűrőelemek a frekvencia mentetbe is beleszólnak tehát az eredeti jel és az erősített már messze nem lesz "egyforma"már ha szabad ilyet mondani.Az "A/B" osztályú erősítő ismertetése előtt ismerni tisztában kellene lenni azzal is ,hogy mi a különbség a single ended a push pull ,paralel kapcsolások között.Mert a legtöbb tisztelet a kivetelnek A/B osztályú erősítő push pull pont azért mert az aktív elemet csak addig nyitják ki (nyugalmi áram vagy bias) amíg az erősítési karakterisztika a lineáris szakaszához ér a többi "nyitást" a meghajtó jel kivezérlese fogja végezni ezért nem is fog fűteni mint a barom. Viszont ehhez cső esetén fázis fordítást kell végezni mert csőben nincs kopmlementer pár mint félvezetőben, itt ez a "szűkkeresztmetszet" mert innen szoktak kezdődni a torzítások , felvezető esetében pedig a kopmlementer párok együtt futásánál ,magyarán mennyire egyformán erősítenek csak az egyik negatívba a másik a pozitív félhullámba .Na ezért használnak sokan single ended A osztályú erősítőt mint jómagam is ! Csak hát a hatásfok 25% kérem! Sajnos még így is csak nagyvonalakban írtam le mert itt lehetetlenség az összes részletet leírni !Szkópon lehetne jól szemlélteti mi az a 0 átmenet ahol a kereszttorzítás létrejöhet.Vagy egy adott aktív elem erősítési karakterisztikáját képpel illusztrálva elmagyarázni mi is az hogy kell azt érteni.
Nekem van D osztályú erősítőm és egy Pioneer SX-403RDS erősítőm is ami tranzisztoros így A/B osztály lehet. A hangfal egy Pioneer CS-999. Van különbség, de korántsem akkora mint ahogy gondoltam. Az A/B osztálynál kicsit kövérebb olyan szélesebb a zene míg a D osztálynál hiányzik ez. A lényeg itt jön: Ha előtte nem hallgattál soha egyiket se akkor a füled becsap. Nekem személyszerint a D osztály jobb. Itt is van magas, közép mély. Nemcsak tucc-tucc-ra jó ahogy itt olvasom.
Zdravím do Maďarska ! Világ legminőseb PA rendszer KV2 audio hasznalya A osztaly magas ra, AB osztaly közepre, D osztaly bass, sub. Úgy hogy AB egy racionális kompromisum.
Tetszett és egyszer meg is szeretném hallgatni, mégis miben más...Bár HM-kedvelő vagyok, viszont a hifi világa se idegen. lehet egyszer kb egfy-másfél órára időpontot kérni? Arcam G osztályra is kiváncsi lennék vagy az csak egy tartalom nélküli módosítás?
A G osztály az lényegében egy AB osztályú végfok, csak terhelésfüggő a tápfeszültsége. Tehát ha kis kimenő jel van alacsonyabb, ha nagy kimenőjel van magasabb. Ezzel hatásfokot javít. H osztály szintén ugyan ez, csak az tápfeszlépcsős. Ez a két típus azért az otthoni erősítők körében nem túl elterjedt (fölösleges is lenne, hisz nem kell akkora nagy teljesítmény), de PA-ban annál gyakoribb.
Kíváncsi lennék hogy ezek az új fajta erősítők is el mennének több mint 30 évet vagy még azon is túl? Szerviz nélkül Nem ismerem ezeket a márkákat nem kellene egyik se de nem azt mondom hogy nem jó vagy ilyesmi. A kinézetük nem tetszik nekem csúnyák de ez az én saját véleményem. Mindenképpen A osztályú mellett döntenék most is. Hogy miért? A videóban is ki derült.
Áram, feszültség, teljesítmény, nem keverhető fogalmak. Rengeteg badarságot hordtál itt össze ezen felül is, de ez nyilván a laikusoknak nem tűnik fel. Az "intergált erősítő" már csak hab a tortán.
@@homemovie_hazimozi_hifibolt Az ilyenekre gondoltam: - " a lényeg az, hogy az A osztályú erősítőben a tranzisztorok folyamatos feszültség alatt vannak. Minden erősítőben - osztálytól függetlenül - folyamatosan feszültség alatt vannak (ha be van kapcsolva az rősítő). Az A osztályúban - transzisztoron, elektroncsövön vagy akár FET-en - folyamatosan áram folyik. A nyugalmi árama akkora, mint teljes kivezérlés esetén az átlag. - "Az A osztálynál a bemeneti munkapont folyamatosan áram alatt van" Na ez egy értelmezhetetlen badarság. A munkapont nem tud áram alatt lenni. És milyen az a bemeneti munkapont? - Aztán azt állítod, hogy A osztályban nincs visszacsatolás. Ez megint nem igaz. Ha a konstruktőr nem tervezi be, akkor nincs, de egyáltalán nem ritka, hogy van. Az lehet, hogy a Krellben nincs. - A B ill. AB osztályban keresztváltási torzítást, majd keresztezési frekvencia torzítást említesz. Nincs ilyen fogalom. Amire Te gondolsz, az a nullátmeneti torzítás. ... és ami fontos, az viszont kimaradt. Az AB osztály esetében teljesen egyforma végtranzisztorokat (csöveket, feteket) kellene beépíteni, de ilyenek nem nagyon vannak. Inkább csak hasonlóak. Ez is torzítást okoz. ... és sorolhatnám. Szóval az nem baj, ha valaki nem szakmabeli, de ha már 11 ezer ember megnézi a videóját, készüljön fel, mielőtt beszélni kezd. Remélem ez már építő jellegű volt.
Na ez már építő kritika, így kell ezt csinálni. Az elsővel még egyet is értek, nem volt teljesen tiszta a megfogalmazás, de a lényegen nem sokat változtat… és legalább adtál ( írtál ) egy jobb, pontosabb megfogalmazást, az utolsó előtti is ok, hogy az kimaradt, de a keresztváltási torzítás megfogalmazás teljesen helytálló, a visszacsatolás pedig az A osztályban továbbra sem szükséges… Köszi a pontosítást.
A javíthatóságáról még nem is esett szó. D osztályú gari után kuka ha elromlik vagy aranyáron komplett főegységcsere ha egyáltalán beszerezhető lesz a gyártótól - javítani lehetetlen, több neves gyártó újonnan nem kevés pénzbe kerülő eszközeiről van nagyon rossz tapasztalat
Köszi, így végre megértettem mi is a valódi különbség az erősítők között! :)
Nagyon jók a videóitok, így legalább aki kíváncsi rá, és ezeket megnézi, nagyon sok és hasznos infóhoz tud jutni!
Hiánypótló bemutató volt!
Köszönjük. Hasznos videókat készítetek.
2 évvel ezelőttig A, AB oszályú erősítőim, végfokaim voltak. Voltak köztük elég komolyak is.. Aztán egy ismerősnél történt hallgatódzás után vettem én is egy Ncore D osztályút. Teljes mértékben meg vagyok vele elégedve, nagyon jó minőségű, színezetlen, gyors hanggal, komoly erőtartalékokkal és hajtóképességgel bír. Nehezen hajtható, alacsony érzékenységű hangfalakból is kihozza amit lehet. Nekem bevált.
Tehát, 4Milláért sem az igazi! Ezért nem érdemes eddig elmenni, ha még a többit komponenst is hozzáveszük már egy lakás ára és akkor sem tökéletes *mert nincs tökéletes* bármennyi millióért sem hibátlan rendszer. Ezért, kis kompromisszumért cserébe, reális árnál tudni kell megállni!
Én voltam náluk és 1 órán át hallgattam egy erősítőt hogy mégis milyen , azt hiszem csak annyit mondok hogy sokat nem gondolkoztam a vételen :)
Hiánypótló videó! Nagyon jó és mindenre választ ad! Ott a pont! 😉
Cary A306 D osztályú teljesítmény erősítő 2x600w 3700 svájci frank, majd 1,4 misi. tényleg kicsi. Hogy néz ki? Sehogy. De gondolom nem véletlenűl ez az ára! 6200 frankról leárazva. Most néztem uttána a márkának,,,, Profi. Mert eddig én is azt hittem hogy a D osztály az gagyi. Jó volt a videód! Köszi.
A osztály -Nekem bevált....kb. 15 éves Yamaha van hibátlan! Persze kinek mire kell...! Kevesen hallják a különbséget...1 100-ezres és egy 3 milliós erősítő között...
Ez is nagyon jó videó!
Technics-et is árúsítanak? Su gx70?
Köszönöm szépen
A Krell K300i nem csak egy sima a A osztályú erősítő hanem a Krellnek valami saját technológiájával (ibias vagy i bias) működik, pontosan a fölösleges fűtés, áramfelvétel ellen. Amiről nem tudok többet.
Azért azt a megfigyelésemet megjegyezném, hogy több nagy gyartónak volt D-osztalyú erősítője, (onkyo 9555, 9777, Technics, Akai, stb.), de valamiért visszatértek az AB-osztályú erősítőkhöz. Ugyanakkor a diszkótechnika hasznalja, de ott a teljesítmény az első szempont.
A Rotel is és mások szép lassan visszatértek D osztályról A/B-re. A mai napig az A és az A/B osztály az ami hozza a szintet. Ha valami lehet még ennél is picit jobb, az a G osztály. A D osztály sajnos még mindig felejtős.
Meg hangosításnál a súly
Értem én hogy segíteni szerettél volna a laikusoknak de sajnos sok "hibát" vétettél.Az "A"osztályú erősítőben az aktív elem lehet az cső vagy tranzisztor az folyamatosan teljesen "nyitva" van hangerőtől függetlenül azért mert az aktív elemnek van egy erősítési karakterisztikája ami nem nyílegyenes (lineáris)! Viszont van egy része ami aránylag egyenes és abban a tartományban biztos hogy lineáris az erősítése is és ez a lényeg mert ott biztos hogy nem torzítja az eredeti jelalakot viszont ennek az ára hogy folyamatosan elfűti azt a teljesítményt amit az adott aktív elemre méretezek, beállítottak az adott kapcsolásban.A D osztályú erősítő sosem lesz high end mert az szó szerint egy zajgenerátor a működéséből fakadóan,akkora nagyfrekivel dolgozik hogy az már "fáj", fárasztó a hallgatása mindenféle szűrést kell a kimenetén használni emiatt , és azok a szűrőelemek a frekvencia mentetbe is beleszólnak tehát az eredeti jel és az erősített már messze nem lesz "egyforma"már ha szabad ilyet mondani.Az "A/B" osztályú erősítő ismertetése előtt ismerni tisztában kellene lenni azzal is ,hogy mi a különbség a single ended a push pull ,paralel kapcsolások között.Mert a legtöbb tisztelet a kivetelnek A/B osztályú erősítő push pull pont azért mert az aktív elemet csak addig nyitják ki (nyugalmi áram vagy bias) amíg az erősítési karakterisztika a lineáris szakaszához ér a többi "nyitást" a meghajtó jel kivezérlese fogja végezni ezért nem is fog fűteni mint a barom. Viszont ehhez cső esetén fázis fordítást kell végezni mert csőben nincs kopmlementer pár mint félvezetőben, itt ez a "szűkkeresztmetszet" mert innen szoktak kezdődni a torzítások , felvezető esetében pedig a kopmlementer párok együtt futásánál ,magyarán mennyire egyformán erősítenek csak az egyik negatívba a másik a pozitív félhullámba .Na ezért használnak sokan single ended A osztályú erősítőt mint jómagam is ! Csak hát a hatásfok 25% kérem! Sajnos még így is csak nagyvonalakban írtam le mert itt lehetetlenség az összes részletet leírni !Szkópon lehetne jól szemlélteti mi az a 0 átmenet ahol a kereszttorzítás létrejöhet.Vagy egy adott aktív elem erősítési karakterisztikáját képpel illusztrálva elmagyarázni mi is az hogy kell azt érteni.
Hofi után ; Baszki , akkor se értem "!!!
Nekem van D osztályú erősítőm és egy Pioneer SX-403RDS erősítőm is ami tranzisztoros így A/B osztály lehet. A hangfal egy Pioneer CS-999. Van különbség, de korántsem akkora mint ahogy gondoltam. Az A/B osztálynál kicsit kövérebb olyan szélesebb a zene míg a D osztálynál hiányzik ez. A lényeg itt jön: Ha előtte nem hallgattál soha egyiket se akkor a füled becsap. Nekem személyszerint a D osztály jobb. Itt is van magas, közép mély. Nemcsak tucc-tucc-ra jó ahogy itt olvasom.
Nagy marhaságok! Szakemberre kellet volna bízni!
Az én házimozi erősítőm Yamaha. Órákat járatva sem melegszik. Max langyos lesz. 😊
Zdravím do Maďarska !
Világ legminőseb PA rendszer KV2 audio hasznalya A osztaly magas ra, AB osztaly közepre, D osztaly bass, sub. Úgy hogy AB egy racionális kompromisum.
Tetszett és egyszer meg is szeretném hallgatni, mégis miben más...Bár HM-kedvelő vagyok, viszont a hifi világa se idegen. lehet egyszer kb egfy-másfél órára időpontot kérni? Arcam G osztályra is kiváncsi lennék vagy az csak egy tartalom nélküli módosítás?
A G osztály az lényegében egy AB osztályú végfok, csak terhelésfüggő a tápfeszültsége. Tehát ha kis kimenő jel van alacsonyabb, ha nagy kimenőjel van magasabb. Ezzel hatásfokot javít. H osztály szintén ugyan ez, csak az tápfeszlépcsős.
Ez a két típus azért az otthoni erősítők körében nem túl elterjedt (fölösleges is lenne, hisz nem kell akkora nagy teljesítmény), de PA-ban annál gyakoribb.
Így van, jobban mi sem tudtuk volna leírni
Várunk szeretettel! Fontos, hogy be kell jelentkezni.
Nálam volt egy Nuprime Omnia a300se, imádtam.. De azért lecseréltem egy Roksan Blak-re. Impozáns darab 😅
Hol van feltüntetve hogy milyen osztály?
Nem mindig adják meg a gyártók. Ha igen, akkor a specifikációban vagy a termékleírásban találkozhatsz vele.
Leginkább az interneten.... 🙂
A Marantz PM7000N, milyen osztályú erősítő?
A/B
Mi van a C osztállyal? 😊
Alakhű jelerősítésre alkalmatlan, erősítőben nem találkozol vele. Rádióadó végfokban használják, nagyon jó a hatásfoka adott kapcsolásban.
@@attilagere6186 Szia, csak nem a te borodat iszom?
@@uveuve3788 több száz Gere Attila van, de pincészet csak egy. Én sem a bírkózó vagyok és sok névrokonom van. 😉
Kíváncsi lennék hogy ezek az új fajta erősítők is el mennének több mint 30 évet vagy még azon is túl? Szerviz nélkül
Nem ismerem ezeket a márkákat nem kellene egyik se de nem azt mondom hogy nem jó vagy ilyesmi. A kinézetük nem tetszik nekem csúnyák de ez az én saját véleményem. Mindenképpen A osztályú mellett döntenék most is. Hogy miért? A videóban is ki derült.
Áram, feszültség, teljesítmény, nem keverhető fogalmak. Rengeteg badarságot hordtál itt össze ezen felül is, de ez nyilván a laikusoknak nem tűnik fel. Az "intergált erősítő" már csak hab a tortán.
“integrált” hangzik el… még építő is lenne a hozzászólásod, ha nem ferdítenél többet, mint ami hiba van a videóban.
@@homemovie_hazimozi_hifibolt Az ilyenekre gondoltam:
- " a lényeg az, hogy az A osztályú erősítőben a tranzisztorok folyamatos feszültség alatt vannak. Minden erősítőben - osztálytól függetlenül - folyamatosan feszültség alatt vannak (ha be van kapcsolva az rősítő). Az A osztályúban - transzisztoron, elektroncsövön vagy akár FET-en - folyamatosan áram folyik. A nyugalmi árama akkora, mint teljes kivezérlés esetén az átlag.
- "Az A osztálynál a bemeneti munkapont folyamatosan áram alatt van" Na ez egy értelmezhetetlen badarság.
A munkapont nem tud áram alatt lenni. És milyen az a bemeneti munkapont?
- Aztán azt állítod, hogy A osztályban nincs visszacsatolás. Ez megint nem igaz. Ha a konstruktőr nem tervezi be, akkor nincs, de egyáltalán nem ritka, hogy van. Az lehet, hogy a Krellben nincs.
- A B ill. AB osztályban keresztváltási torzítást, majd keresztezési frekvencia torzítást említesz. Nincs ilyen fogalom. Amire Te gondolsz, az a nullátmeneti torzítás.
... és ami fontos, az viszont kimaradt. Az AB osztály esetében teljesen egyforma végtranzisztorokat (csöveket, feteket) kellene beépíteni, de ilyenek nem nagyon vannak. Inkább csak hasonlóak. Ez is torzítást okoz.
... és sorolhatnám. Szóval az nem baj, ha valaki nem szakmabeli, de ha már 11 ezer ember megnézi a videóját, készüljön fel, mielőtt beszélni kezd.
Remélem ez már építő jellegű volt.
Na ez már építő kritika, így kell ezt csinálni. Az elsővel még egyet is értek, nem volt teljesen tiszta a megfogalmazás, de a lényegen nem sokat változtat… és legalább adtál ( írtál ) egy jobb, pontosabb megfogalmazást, az utolsó előtti is ok, hogy az kimaradt, de a keresztváltási torzítás megfogalmazás teljesen helytálló, a visszacsatolás pedig az A osztályban továbbra sem szükséges… Köszi a pontosítást.
Pedig a D osztály szemét. Csak az A/B. Nem nyitok vitát.
AA
@Diravi Dival pontosan.
A javíthatóságáról még nem is esett szó. D osztályú gari után kuka ha elromlik vagy aranyáron komplett főegységcsere ha egyáltalán beszerezhető lesz a gyártótól - javítani lehetetlen, több neves gyártó újonnan nem kevés pénzbe kerülő eszközeiről van nagyon rossz tapasztalat
Ez valami troll profilod? 😂
@@csabaforgo9104 mert rühelljük a D osztályt? Persze b+.