A GNSS-kutató: Tóth Sándor / Lechner podcast - pályaorientáció
HTML-код
- Опубликовано: 27 авг 2024
- Ha pályaválasztáson gondolkodsz, de nem ismered az összes szakmát, ami szóba jöhet, mi röviden bemutatunk néhányat! Pályaorientációs podcastjeink egy-egy kollégánk példáján megmutatják neked, mit lehet csinálni az adott szakmában és milyen iskolát kell elvégezni ahhoz, hogy az ember ilyen munkakörben dolgozhasson.
A Lechner Tudásközpont podcast-sorozatának ebben az epizódjában Tóth Sándor GNSS-kutató mesél Juhász Réka műsorvezetőnek arról, hogyan alakul egy fiatal kutatói életpályája. Tóth Sándor 2018 óta GNSS-kutató a Lechner Tudásközpont Kozmikus Geodéziai Obszervatóriumában, ahol nagypontosságú műholdas helymeghatározással, azaz GNSS-szel foglalkozik. Előbb a geográfus alapszakot, majd a földmérő és földrendezői mérnök alapszakot végezte el, amit megfejelt egy földmérő és térinformatikai mérnök mesterszakkal. Munkája mellett most is tanul, PhD hallgató a BME Építőmérnöki Karán. Kutatási témája, hogyan változik az idővel a téradatok helyzete egy kinematikus vonatkoztatási rendszerben a litoszféra lemezek vándorlása, valamint a lemezekhez viszonyított relatív felszínmozgások következtében, azaz milyen mértékben változik egy-egy terület egy bizonyos időszakban a felszínmozgások következményeként.
Fogalmak, amelyeket talán még nem ismersz és a beszélgetésben felbukkannak:
KGO, Kozmikus Geodéziai Obszervatórium: A Lechner Tudásközpont részeként működő Kozmikus Geodéziai Obszervatórium (KGO) hazánk egyetlen, dedikáltan űrkutatási céllal létrehozott intézménye. A Budapesttől 40 km-re, Pencen, 1976-ban átadott épület, az azt övező hat hektáros park és az ott dolgozó kutatógárda a hazai műholdas geodézia szellemi és gyakorlati központja. Kiterjedt nemzetközi kapcsolatokkal és öt évtizedre visszatekintő elismert eredményekkel rendelkezik. Feladata a műholdas technológiák (GNSS, InSAR) nemzetközi eredményeinek megismerése, nyomon követése, az új technológiák meghonosításához és bevezetéséhez szükséges alapkutatás és kutatás-fejlesztés, nem csak a műholdas és klasszikus geodézia, de a földfizika és meteorológia területein is.
Műholdradar-interferometria: A műholdradar-interferometria, vagy InSAR (Interferometric Synthetic Aperture Radar) az egyik legújabb mozgásvizsgálati technika, amely a geofizika és a geológia mellett a geodézia terén is jól használható. Az interferometrikus feldolgozás során a radarfelvételek fázistartalmát használják fel két felvétel összetartozó pontjainál azok relatív fáziskülönbségének meghatározására. Ezzel nagy felbontásban és rendkívül nagy pontossággal lehet mozgásokat, sebességet meghatározni. Óriási előnye, hogy nem kell feltétlenül mérési pontjeleket létrehozni, a természetes és épített környezet alkalmas elemei felhasználhatók.
GNSS: A GNSS (Global Navigational Satellite Systems, vagyis globális navigációs műholdrendszerek) összefoglaló elnevezése a ma már számos ország által önállóan fejlesztett navigációs rendszereket takarja. Ebbe a körbe tartozik például az USA által fejlesztett GPS, az orosz GLONASS, az Európa Unió Galileoja, vagy a kínai BEIDOU. A GNSS technológia több tucat műhold és kiegészítő földi infrastruktúrák felhasználásával hatékonyan alkalmazható az autónavigációtól kezdve a milliméteres pontosságot követelő mozgásvizsgálatokig.
Litoszféralemezek: A litoszféra a Föld külső - a kéregből és a felső földköpeny merev szilárd - részéből álló kőzetburok, amely a köpeny asztenoszféra nevű képlékeny részén úszik. A litoszféra szokásos vastagsága 70-150 km. Tektonikai lemezeknek nevezett darabokra töredezett, ezekből a Földön hét nagyot és sok kisebbet ismerünk. A lemezek vízszintes irányú mozgásának sebessége tipikusan évi 0,66-8,5 centiméter.
Podcastjeink a Lechner Akadémia ( lechnerakademi... ) felületén is meghallgathatóak.
A Lechner Tudásközpont weboldala: lechnerkozpont...
Közzétéve: 2024. február
Zene:
Coffee Shop by PYC Music | / pycmusic
Music promoted by www.free-stock...
Creative Commons / Attribution-NoDerivs 3.0 Unported (CC BY-ND 3.0)
creativecommon...