Это видео недоступно.
Сожалеем об этом.
Beograd i Treći svet, dokumentarni film
HTML-код
- Опубликовано: 13 окт 2021
- Nakon smrti Džavaharlala Nehrua i Gamala Abdela Nasera, nakon odlaska sa političke scene Sukarna, Nkrumaha i Hajle Selasija, Josip Broz Tito ostao je gotovo jedini živi osnivač nesvrstanih.
Ipak, tih godina pojavili su se lideri novih afričkih država koje su naprosto živele ideju nesvrstanosti. Te godine bile su i „zlatno doba nesvrstanih", vreme kada se ova grupa zemalja oslobodila straha da se naziva trećim blokom, vreme kada su nesvrstani postali pokret sa svojim organima, kada su, kako je to Zapad govorio, „nesvrstani dobili zube".
Bila je to i decenija u kojoj je Josip Broz Tito imao najveći uticaj na međunarodnoj sceni.
A tih godina Jugoslavija je, kako govore neki istoričari, ličila ne bure. Posle Ustava iz 1974. bilo je sve manje onih obruča koji drže bure da se ne raspadne. Jedan obruč bila je Titova ličnost, drugi je bila spoljna politika, ali bure se sve više razdvajalo. A 1989. kada je Beograd organizovao svoju drugu Konferenciju nesvrstanih, Jugoslavija je, ispostaviće se, već bila pred raspadom. Konferenciju nesvrstanih 1989. organizovaće već nefunkcionalno Predsedništvo SFRJ. Skup je bio nostalgični beg od unutrašnje politike i u kolektivnoj svesti ostaće možda najviše upamćen po Gadafiju, kamilama koje je dopremio u Beograd, šatoru koji je postavio u rezidenciji i telohraniteljkama koje su ga čuvale.
Sve se to dešavalo neposredno pre velikih svetskih događaja, događaja koji su neki označili kao „kraj istorije". Ti događaji dovešće i do konačnog kraja Jugoslavije, jednog od osnivača Pokreta nesvrstanih.
Drugi deo dokumentarne emisije o Pokretu nesvrstanih govori o bici za prevlast u Pokretu između Josipa Broza Tita i kubanskog lidera Fidela Kastra, govori o Titu i Kisindžeru i njihovoj trci za Nobela, o tome šta su Nesvrstani značili za Beograd i kako je beogradski univerzitet postao platforma za širenje „meke" moći prema Trećem svetu i šta su jugoslovenske firme u tim bivšim kolonijama radile drugačije od zapadnih kompanija.
Konačno, da li je do danas Beograd uspeo da unovči tu moć koju je širio prema Trećem svetu, da li su neki principi Nesvrstanih trajno oblikovali svest savremenog srpskog čoveka i da li su „preživeli" kao obeležje spoljne politike Beograda sve do danas?
U emisiji govore: Ivan Ivanji, književnik i prevodilac, učesnik Konferencije u Havani 1979. godine, Pavle Jevremović, diplomata, učesnik konferencija u Havani 1979. i Beogradu 1989. godine, novinar Dragan Bisenić, istoričari Svetozar Rajak, Jovan Čavoški, Aleksandar Životić, Madhavan Palat, ambasador u Beogradu (1985-1989) Lakan Mehorotra, Dubravka Sekulić sa Kraljevskog koledža za umetnost iz Londona, Abdelrahim Keiravi, frontmen beogradskog benda "FC Apatride".
Autor emisije: Stevan Kostić
Snimatelj: Sima Dimitrić
Tonski snimatelj: Zoran Tarabanović
Montažer: Bojan Filipović
Producent: Stefan Radonjić
Novinari saradnici: Đorđe Slavković i Igor Topalović
Stručni konsultanti: Dragan Bogetić i Dragan Bisenić
Grafički dizajn: Emanuela Tasan Lukić
Realizator: Vesna Tadić
Muzički urednik: Dobroslav Predić
Label and copyright : RTS
Zabranjeno svako kopiranje video i/ili audio snimaka i postavljanje na druge kanale!