Kodály Zoltán útja a népzenegyűjtésig | Csízió 6. epizód
HTML-код
- Опубликовано: 29 авг 2024
- Tudod hogy mi vezette Kodály Zoltánt az első gyűjtéséhez Mátyusföldre? Ha nem, nézd meg a videót és emellett ismerd meg addigi élete fontosabb eseményeit is.
Tudás-hiány-pótló-gyorstalpaló a csatornán!
Ha tetszett a videó iratkozz fel a csatornára és nyomd meg a kis csengőt, hogy értesülj, ha új videó kerül fel!
Nézd meg a facebook oldalunk: / projectfhu
Itt és a honlapunkon ( projectf.hu ) hamarosan többet megtudhatsz a platformunkról, a ProjectF-ről!
De addig is nézd a Csízió műsorát!
Kodály útja a népzenegyűjtésig
Kodály Zoltán zeneszerző, zenepedagógus, népzenekutató 1905-ben Mátyusföldön gyűjt először népzenét.
De lássuk is az útját idáig.
Miért pont ott?
1882-ben született Kecskeméten. Ezért van itt a Kodály Intézet, a nemzetközi jelentőségű zenepedagógiai tanulmányok központja. Édesapja vasúti tisztségviselő volt. Később állomásfőnöknek nevezték ki, ezért költözött a család Szobra, Galántára, majd Nagyszombatba.
Kodály gyermekkorának meghatározó 7 évét a 18. században még Bécsben is megforduló cigenyzenészeiről híres Galántán tölti.
Jó de hogy jut eszébe népdalt gyűjteni?
A 13 éves (bár akkor még festőnek készülő) Zoltán, az 1896-os millenniumi kiállítás szabadtéri néprajzi falujában élénken felfigyelt a színes népéletre, különösen a Vikár Béla által bemutatott Fehér László lovat lopott ballada dallamára.
Akkor ez után kezd egyből gyűjteni?
Nem, még visszatért a nagyszombati érseki gimnáziumba - ami szintén nagyon meghatározó, hisz itt több hangszeren játszott, műveket írt és nyelveket tanult, itt is érettségizik le. Csak ezután, 1900 szeptemberében került Budapestre, és beiratkozott a budapesti Magyar Királyi Tudományegyetem magyar-német szakára, melyet érdekes módon Nagyszombaton alapított Pázmány Péter és Mária Terézia által feloszlatott jezsuita rendek miatt került Budára, ez a mai Eötvös Lóránd Tudomány Egyetem, valamint felvételt nyert az Eötvös Kollégiumba. Az egyetem mellett beiratkozott az Országos Magyar Királyi Zeneakadémia zeneszerző szakára is. 1903-ban hozzálátott A magyar népdal strófaszerkezete című disszertációjához. Emiatt kereste fel Vikár Bélát a Hengertárban, ami amúgy a kollégiumával szemben található.
Emlékeztek még az első videónkra?
A felvételek hallgatása közben szembesül a ténnyel, hogy a kiadványok, amiket a tanárai a dolgozatához javasoltak, nem adnak neki elég információt a munkájához, úgyhogy elkezd a Pestre került falusi cselédlányoktól dallamokat lejegyezni. Hamar feltűnik neki, hogy ilyen dallamokat énekeltek az egykori galántai cselédek is.
Ezért 1905-ben útnak indult, hogy felkeresse őket. Már az első gyűjtése alatt több mint 150 dallamot gyűjt ezen a Kis-Duna és Vág közti területen.
Kodály így ír levelében erről az útról:
"Nem hittem hogy ilyen gyönyörű a Csallóköz. Ezüst víz a Kis-Duna, ezüstös, mély zölddel aláfestve, hozzá az ég is egész nap ezüstszín volt. Én úgy iszom és kurjungatok, mint a falusi legények: van is eddig dalom már 100-on felül."
A dallamok közül tizenhármat közread Mátyusföldi gyűjtés címmel az Ethnographia folyóiratban. Hogy ki olvassa ezt a cikket? A következő videóból kiderül.
Ha tetszett, hallgasd meg a Galántai táncok című művét, amit egyébként a videó alatt is hallottál végig, valamint olvasd el A magyar népzene című tanulmányát, de ha még ez sem lenne elég ott van például Pávai istván: Kodály Zoltán a népzenekutató vagy Tari Lujza: Kodály Zoltán, a hangszeres népzene kutatója című könyve vagy Tari Lujza: Kodály Zoltán a népzenetudós és zeneszerző a kapott szülőföld vonzásában című tanulmánya.
És persze iratkozz fel a PROJEKTF csatornára, illetve kövesd a Csízió videóit.
Egy perc után kikapcsoltam, mert nem bírtam tovább hallgatni az affektálást, meg a következetesen rossz hangsúlyozást.
Ne haragudj, de ez zseniális
Galántán született, akkor is szlovák volt, csak magyarosított mint ez az egész városunk (én is itt élek). Az, hogy valaki magyarul beszél, nem jelent, hogy magyarnak is mondja magát.