Miért vetünk keresztet? [Misevlog #4]
HTML-код
- Опубликовано: 29 авг 2024
- Minden, amit tudni akarsz a szentmiséről, de soha nem merted megkérdezni.
Misemagyarázó videósorozat Fábry Kornéllal.
Iratkozz fel: / misevlog fábry kornéllal
Minden csütörtökön új résszel jelentkezünk!
Ha az aktuális rész témájával kapcsolatban kérdés merült fel benned, írd meg kommentben!
Azokra a szentmisével kapcsolatos kérdésekre, amelyekre nem adnak választ a videók, külön kérdezz-felelek részekben válaszolunk a sorozat után.
A szentmiséről:
katolikus.hu/c...
A szentmise szövegei:
www.liturgia.hu...
Itt találsz szentmisét:
miserend.hu/
A katolikus hitről:
archiv.katolik...
A videót a NEK Titkárság megbízásából az Igen Média készítette.
52. Nemzetközi Eucharisztikus Kongresszus
Budapest | 2021. szeptember 5-12.
www.iec2020.hu
Nagy szükség van mai világunkban ezen ismeretekre, remélem sokan vannak, akik ezt így is teszik. Isten fizesse meg!
Nagyon jó a sorozat.
Köszönöm szépen
Koszonom szepen , nagyon hasznos volt varom a kovetkezot :)
Nekem egy tiszteletteljes kérdésem van. A videóban elhangzott, hogy felszentelt pap és püspök mutathat be misét. A korábbi, egyházjogi tanulmányaim szerint püspök lehet civil. Az egyházjog szerint lehet közfelkiáltással is püspököt választani. Szigorúan egyházjogilag - tudjuk, ez csak elmélet - tévedek valamiben? Tudtommal a püspöki lét - jogilag - nem függ össze a papsággal. Nem kötöszködni akarok, csak érdekel. :)
A papság szentségének 3 fokozata: diakónus, pap, püspök.
Tehát mindenki civilként kezdi, de a diakónusszenteléssel a klerikusi állapotba kerül, innentől kezdve már nem civil, hanem klerikus.
Szent Ambrussal történt meg az általad említett eset, amikor még katekumenként (azaz, a keresztségre készülő hittanulóként) került rá a választás, hogy ő legyen a püspök. Talán ő volt az, aki a legrövidebb idő alatt jutott el a civilből a klerikusi állapotig, és annak is a legmagasabb fokozatáig.
PontosItásokhoz jutottam.
Bal kézzel is szabályos a kereszt vetés vagy csak jobbal lehet ?
Bocsánat, de 40 éve a papjaink még úgy tanították nekünk a szabályos keresztvetést, hogy a homlokunkat, köldökünket és 2 vállunkat érintjük, amivel kifejezzük, hogy beleöltözünk Krisztus keresztjébe.
E videón 5:37-nél is ilyen szabályos keresztet vet magára a pap és a mellette állók.
Vagyis a kereszt lefelé hosszabb szárú, ahogy Krisztus keresztje is!
Míg e videó elején a szív tájékig rajzolt kereszt, ahogyan be is mutatják és még a válláig sem húzza ki a példát bemutató férfi, valójában egy feje tetejére állított keresztet mutat!
Ezzel valóban Krisztus keresztjét rajzolja magára az, aki így teszi?
Ketfele keresztvetes van . Amikor a evangeleiumot felolvassak rövid kereszt ima utan a hosszu.
Vor der Verkündigung des Evangeliums machen wir das kleine Kreuzzeichen, nach Gebeten und beim priesterlichen Segen das große.
Vannak akik kereszt vetnek és utána megcsókolják az ujjukat miért?
Idős asszonytól láttam.
A népi ájtatossághoz tartozó, magánájtatossági gesztus.
nálunk nem a melkasunkra hanem a hasunkra rakjuk.
A katolikus lexikon online verziójában az van, hogy az akolitusok férfiak, de atya egyik videóban azt mondja, nők is lehetnek. Valóban áldoztathatnak nők?
Elvileg áldoztathat nő. Két esetben. Az egyik az egyszeri felkérés, amikor valami váratlan helyzet miatt a pap megkérhet valakit a hívek közül, hogy segítsen azon az egy alkalmon az áldoztatásban (pl. váratlanul sokan vannak, és utána máshová kell mennie miséztetni; idős, beteg stb). Természetesen olyan személyt szoktak felkérni, aki gyakorló katolikus (érti, átérzi a jelentőségét). Ez a személy lehet nő is. A másik eset, amikor világi lelkipásztori munkatárssá válik valaki. Ez egy képzés, amit bárki elvégezhet, de ahhoz, hogy egy adott templomban szolgáljon, az ottani papnak kell őt felkérnie/ kineveznie, amihez hivatalos engedélyt a püspöktől kell kérni (általában egy évre adják). Ez a személy is lehet nő, de van olyan hely/ plébános, aki ragaszkodik ahhoz, hogy az áldoztató férfi legyen. (Viszont láttam már olyant, ahol nő áldoztatott, akár szerzetesnővér=apáca, akár házas asszony, özvegy stb.) Viszont akolitus valóban csak férfi lehet. Ez a "tisztség" avatással történik (tehát nem szenteléssel), aki papi szemináriumba jár, az a képzés első szakaszában mindenképpen megkapja. Olyan férfi is lehet akolitus, aki nem pap (pl. házas férfi). Ők néhány egyházmegyében csak kinevezést kapnak, van ahol viszont a püspök ünnepélyes avatás keretében kéri fel őket erre a szép feladatra.
Akinek van erre engedélye, és a plébánostól felkérést kap, akár abban is segíthet, hogy ágyban fekvő idősnek, vagy kórházban lévő betegnek vigye el az Oltáriszentséget. :)
Erre a kérdésre külön is kitértünk a kérdés-válasz videók harmadik részében: ruclips.net/video/VwF6vGwyb0U/видео.html
"A II. Vatikáni Zsinat rendelkezései..." Kedves Kornél atya! Sehol sem írta elő a szembemisézést a II. Vatikáni Zsinat.
A II. Vatikáni Zsinaton hozott liturgikus reform által a pap legtöbbször népnyelven misézik (5:28 körül)
Kedves Kornél atya! Ez (a népnyelvűség) nem is volt kérdés.
Ez hangzott el szó szerint (5:22-től 5:36-ig): "A II. Vatikáni Zsinaton hozott liturgikus reform által a pap legtöbbször népnyelven misézik, az oltár középre kerül és ezáltal a hívekkel szembe mutatja be a pap a szentmisét, kifejezve azt a közösséget - communio-t -, melyben mindannyian részesülünk." A nyelvtani szabályok szerint ez úgy értendő elsődlegesen, hogy a (legtöbbször) népnyelvű misézés, és a szembemisézés a II. Vaticanumon hozott liturgikus reform rendelkezése volt. Az előbbire ez valóban igaz, az utóbbira nem. Ez lett volna csak a megjegyzésem.
Egyébként nagyon jó a sorozat, hiánypótló! Köszönet és hála érte!
Kedves Transleithania!
Értem, és köszönöm a megjegyzését. Kis félreértés lehet.
Szándékosan fogalmaztam úgy, hogy a "liturgikus reform által", ugyanis a templom berendezésére vonatkozó előírások ennek a reformnak a hatására fogalmazódtak meg. A liturgikus reform megvalósítására pedig a különböző liturgikus rendelkezések adnak konkrét iránymutatást.
A legfontosabb a "Római Misekönyv Általános Rendelkezések", de az oltárra vonatkozó leírást a "Templom és oltárszentelés rendje", (1977. május 29.) tartalmazza. Ide vonatkozik a IV. fejezet II. Az oltár felállítása című rész 8. pontja:
Az oltárt a faltól elválasztva állítsák fel, hogy a pap könnyen körüljárhassa és a szentmisét a nép felé fordulva ünnepelhesse. „Valóban központ legyen, amelyre önként ráirányul a hívek egész közösségének a figyelme”.
Sajnos ez sem vonatkozik arra, hogy a régi templomokat át kell alakítani, vagy arra sem célzás, hogy a nép felé "kell" (nem csupán "lehet") celebrálni a szentmisét. Ez kizárólag az újépítésű templomokra áll, mint opció. Az Ön által is adott értelmezést az Istentiszteleti és Szentségfegyelmi Kongregáció 2000. szeptember 25-én kelt instrukciójában elvetette.
Na ehelyett jobb lenne Jézus Krisztust dicsõiteni minden sok rituále helyett. Ereklye? Félelmetes! Mi kôze ehhez az élõ Istennek, aki bárhol bámikor elérhetõ és segitségûl hivható? Nem bezárható egy ostyatartóba a mi Megváltónk, sem egy templomba a világmindenség Ura. Jó lenne az Isten szavát megismerni, és az Ô akarata szerint tenni mindent. Érthetõen és világosan, amihez nem kell ilyen magyarázgatás. Javaslom elolvasni a János evangeliomát, és komolyan venni minden szót, mely Isten szájából származik, mert sok a szembenállás. Isten Lélek, lélekben és igazságban kell Õt imádni, igy tanit minket.
/János ev. 4: 23-24./ Nagyon szomorú ez az egész, egyik ember a másiknak akar megfelelni, pedig mindannyian Istennek tartozunk elszámolással.
Fehér Hermelin: ez nem vagy-vagy, hanem is-is! A Mise az a KÖZÖSSÉG hálaadása és kenyértörése, nem pedig egyéni, magán-cselekmény. A Mise az az egyéni cselekményeket nem zárja ki és semmiben sem korlátozza. Tenni kell ezt is, tenni kell azt is. Bárhol. Bármikor. Elvonulva a bezárt szobában, buszon, villamoson, az erdőben, vagy odahaza kis csoportban, - teljesen mindegy. A Mise (apropó: Missae =Küldetés) tehát nem helyettesítője a személyes Isten dícsőítésnek, hanem speciális, KÖZÖSSÉGI csúcspontja. Ne keverjük össze a fogalmakat pusztán azok nem értéséből.