Jiřine, Ty jsi prostě borec. Já se rád na fórech pochlubím a poradím u výrobku, který mám, ale Ty jsi úplně někde jinde - troufám si říct přímo blázen v dobrém slova smyslu. Viz. Tvoje recenze baterií, kotoučů do brusek, kleští atd. atd. Kéž by bylo více takových jako Ty!
Год назад+6
Už dlouho sleduji Tvoji práci a chci Ti poděkovat co vše do toho vkládáš. Především srdce a čas. Tady je alespoň něco málo na kávu.
@Jiří Bekr 29:33 Myšlenka sice dobrá, ale když budeš neúměrně zvyšovat kapacitu těch keramik, tak pak dostávají polovodiče mnohem více zabrat, mohou více hřát a můžeš tak reálně snížit spolehlivost zařízení kvůli často až násobným proudovým špičkám. No a jak známo (nejen) číňan nedimenzuje polovodiče zrovna bohatě. Ale i u dobře navrženého zdroje to může být problém, takže pozor na to a všeho s mírou. Znám i případy, kdy účinnost klesla, jelikož v těch špičkách do toho začala kecat nadproudová ochrana a nebo se obecně polovodiče dostaly mimo své pracovní optimum. Někdy tak může být tunning kontraproduktivní. Také někdy záleží na tom, kde přesně na plošňáku ten kondenzátor je (vzdálenost od aktivních prvků a geometrie propojovacích cest). Nedával bych tedy toto jako univerzální radu a už vůbec ne začátečníkům. Podpořil bych však zdvojení elektrolytů a použití dlouhoživotnostních značkových typů s velmi dobrými parametry, tím se nedá zkazit nikdy nic, jen prospět. Totéž kontrola dimenzování a chlazení jak jsi sám uváděl. Jinak opět pochvala za kvalitní video :) Možná ještě jedna poznámka: když ukazuješ, že něco měříš (třeba jak jsi tam měl ty 4 měřáky), tak malinko zpomal. Už vícekrát jsem v minulosti zaregistroval v komentářích, že se v tom pak lidé ztrácí, speciálně laici, pro které je to určené primárně.
Ludia sa stracaju aj v jednoduchých vetách. Čo sa osvedčilo mne, je davat kondenzátory s najbližšou väčšou kapacitou, s najbližším vyšším napätím a hlavne s vyššou pracovnou teplotou!
@@ing.michalbaska Jak to souvisí? Bavili jsme se o PŘIDÁVÁNÍ keramik paralelně k elektrolytům (za účelem požrání špiček a a snížení namáhání elektrolytů), nikoliv o náhradě elektrolytů za keramiky.
Díky za pěkný přehled, zvlášť v textové podobě. Možná to nezaznělo, ale u řady měničů je potřeba si dávat pozor na to, že záporný pól vstupu a výstupu nemusí být zcela průchozí - tedy u měničů, které umí i CC režim. Mají měřící "odpor" právě v záporné větvi výstupu. Protože jsem hledal taky měnič pro určité použití (konkrétně zvyšující měnič), zaznamenal jsem různé chování měničů. Kokrétně jsem potřeboval měnit z cca 4-6V na 7V (vybíral jsem měniče s min. vstupním napětím 2-4V, abych měl rezervu). Většina měničů neuměla CC, neměla ani omezení výstupního proudu. Snaží udržovat výstupní napětí za každou cenu - při zvyšování proudu zátěží, poklesu vstupního napětí, pořád, dokud neshoří (při poklesu vstupního napětí se zvyšuje vstupní proud). Při kolísání vstupního napětí to může být problém. Pár typů měničů však projevilo pud sebezáchovy a při takovém stavu snížilo výstupní napětí. Netuším, jestli to lze považovat za nějakou nenastavitelnou MPP.
Ja som si jeden boost menič odpálil , keď som cv nastavoval za chodu :D samozrejme , pred spustením som si ho dal zhruba na stred, potom som chcel zvýšiť napätie, len čo som trošku pridal, rozsvietil sa trimer a už bolo zle :D
Ahoj Jirko, nádherný velký test. Chtěl jsem se zeptat na OVP, protože na výstupu zdroje nemohu mít přepětí. A u step up měničů, když mám napětí na vstupu 35V, tak mi ten měnič z toho udělá 50V, ale ne 20V?
Přesně tak. Boost měniče umí napětí pouze zvyšovat, čili spodní hranice je napájecí napětí, a horní hranice je maximum, jaké měnič zvládne podle údajů výrobce. Samozřejmě že se zatížením maximální dosažitelné napětí klesá.
OVP je u digitálních zdrojů nastavitelný výstupní parametr. OVP na vstupu mají jen některé hitech měniče, aby se nepoškodily spínací prvky, ale je to dobré jen na mírné přepětí
Sice bych teď využil jen malou část věcí které si zde prezentoval ale jak říkám nikdy člověk neví kdy se tyto věci můžou hodit a vlastně s čím se člověk setká.
6:37 - Fast charging protocol, ale prosím, co to je? Ono je jich totiž nemálo, názvem je nejblíže FCP od Huawei, ale do toho nevidím. Pak jsou věci, jako QC2.0 a QC3.0, kde to skutečně funguje tak, jak je to popsané, ALE. Přesně tak jak je to popsané to funguje pouze u QC3.0, kde ten zdroj nadále nereaguje na V+=0.5V příkaz. U QC2.0 to ale takhle jisté není a mnohé z těch zdrojů při volbě 20V prostě spadne na 5V. No a pak máme ještě Power Delivery, které se u notebooků používá nejčastěji a funguje úplně jinak. V rámci úvodní výměny dat pošle zdroj (mimo mnoha dalších věcí) informace o svých schopnostech, coby jednotlivé PDO (Power Data Object), přičemž v každém PDO definuje jednu svoji schopnost, kde se dají definovat i celkem divoké divnověci, každopádně situace, kdy napájené zařízení požaduje něco, co zdroj není schopen dodat, tady nastat nemůže. Samozřejmě jednou věcí je protokol, jinou praktická implementace. Pokud jde o boost DC-DC convertery, tak tam je mimo jiné celkem nepěkné i to, že se výstup nedá vypnout tím, že se zdroj zastaví. Osobně bych se takové topologii vyhla pokud to jen trochu jde. No a ono to většinou jde, už třeba na napájení těch LED mi připadá výhodnější buck-boost invertor. Nemám tam strašáka nutně nižšího napětí na vstupu, protože to v tento moment může být víceméně jakékoliv, no a nehází to po mně problémy SEPIC architektury. A patrně to povede na situaci, kdy LED budou mít uzeměný +, ale to ničemu nevadí. Samozřejmě pokud člověk ten zdroj nenavrhuje, ale kupuje, musí vycházet z toho, co jde koupit. Jsou zdroje (a nezáleží na tom, zda CV či CC), které by se neměly spouštět bez zátěže. Ono to nemusí zrovna vybuchnout, může se to jen divně chovat. Krásným příkladem takové věci jsou například lineární stabilizátory napájené spádem, kde se při nedostatečné zátěži může objevit napětí shodné s napětím na vstupu stabilizátoru. Některé pulzní zdroje zase bez zátěže vypouští do výstupu ukrutné špičky atd.
Ahoj videjko super,jen moc prosim o radu a doporuceni.Potreboval bych spolehlivej menic o parametrech 84v a 10a napajeneho z cca 26 az 30v.Jde me o funci limitu proudu,jde o nabijeni elektro kolobezky 35ah.diky ,at se dari
Ahoj. Mám step Up menič z ktorého som si chcel vyrobiť nabíjačku na notebook do auta. Vieš mi poradiť na čo si dať pozor aby som neodpalil menič ani baterku v notebooku? Na notebooku píše 19V 3.42A, 65W. Ako nastaviť ten menič na CC alebo CV? Ďakujem za tvoje cenne rady.
Zdravím, na aliexpressu se prodávají adaptéry pro všechny běžné notebooky na USB-C PD. K tomuto pak už stačí jen 65W (100W, 120W, apod) PD nabíječka, která umí PD 20V nebo ideálně PPS v rozsahu těch 19V. Sám takhle nabíjím svůj Dell. Hnát to ze step-up měniče je v dbě PD už málo elegantní.
@@jiribekr Ahoj. Chcel som si uprgadnut svoju starú auto nabíjačku na notebook, ktorá ma v sebe pwm reguláciu. Má prepinac rozsahov napätia ktorý už malo co funguje. Preto som myslel že by som ju vedel prerobiť s tým step up meničom. Ako nastaviť CC si vysvetlil iba v prípade ledky. Ale v iných aplikáciách kde CV potrebujem 19V a prúd tých 3.42A neviem ako nastaviť. Notebook ma klasický DC konektor. Nemá usb-c.
@@jiribekr já měl za to, že je tam operák kterej při překročení tresholdu zvedne napětí na feedbacku a tím pádem to přestane chodit. Měl jsem za to že pokud tam nastavím MPP napětí panelu bude to fungovat stejně. Čekal jsem vlastně stejnou zpětnou vazbu jako v případě CC režimu. Nicméně nikdy jsem to vlastně nevyzkoušel...
Ono to může být obvodově implementované klidně stejně, akorát UVP bude zvedat FB agresivněji, protože je to "havarijní" funkce, kdežto MPP slouží k regulaci
@@jiribekr a mohl bych vás poprosit o reálné porovnání těchto funkcí? ten velký step up mám a používám a zvažuji jeho nasazení s fv panelem, ale nemám k dispozici žádný s MPP trimrem abych to chování mohl porovnat.
Kamarád mi přinesl malý rozkládací solární panel, který měl USB výstup, používal to na cestách na nabíjení mobilu. Elektronika léty vzala za své, USB konektor se vylomil a tišták je poškozen. Panel ale stále funguje, na slunci dá cca 20V. Mohl by jste mi poradit nějaký vhodný měnič, nejlépe s USB konektorem, kterým bych ten původní nahradil?
Tady snad ani nemá cenu používat MPP regulátor u takového výkonu. V ideálním případě, pokud vy Vmpp bylo kolem 6-7V, tak postačí jakýkoliv měnič. Ale nabíjet telefon přímo ze solaru je docela blbý nápad. Telefonu bude nestabilní napájení vadit, stejně jako kdyby se nabijel z dynama na kole. Nejlepší bude to nejdřív hnát do supercapů nebo lithiove baterky, a až potom měničem do telefonu
@@jiribekr Můžete mi to prosím upřesnit? Proč by měl nabíjení telefonu vadit nestabilní výkon při dobíjení? Mobilní telefon je přeci zrovnatak sám o sobě baterie, takže pokud z proměnlivého napětí daného intenzitou osvitu panelu dostanu něco, např.5-20V , nějakým měničem z tohoto proměnlivého napětí budu udržovat na USB 5,0V s proměnlivým proudem, mělo by to baterii telefonu postupně nabíjet. Nabíjet nejprve nějakou jinou baterii a pak teprve z ní mobil mi přijde jako zbyzečná ztráta energie i nabíjecí doby.
Telefon v sobě nemá nějaký hloupý obvod TP4056, ale dost sofistikovaný kontrolér, který si všemožně očichává zdroj. Pokud telefon detekuje nestabilní zdroj, může úplně ukončit nabíjení, nebo ho zpomalit na třeba 250mA (což je nic). Navíc stačí projít pod stromem, nabíjení se ukončí a zase spustí, telefon se rozvítí (probudí) a začne synchronizovat data, což žere apod. Takže u nestabilních zdrojů napájení jsou dvě možnosti. Buďto telefon rozdělat a z baterky si vytáhnout drátky, což je značně invazivní a prasečina, a nebo to nejdřív cpát do supercapu či lithiovky a až pak z toho nabíjet mobil.
ok, tak na třetí pokus, YT mi maže komentáře. Na hadexu je MPPT regulátor jako modul, konkrétně tady: (hadex CZ)/m464-regulator-mppt-9-12-24v-5a-modul-mppt-v08a-s-io-cn3722/ Snad to tentokrát už projde.
Špičková práce. Velice informativní... Stáhl jsem si i psanou formu. Díky.
Jiřine, Ty jsi prostě borec. Já se rád na fórech pochlubím a poradím u výrobku, který mám, ale Ty jsi úplně někde jinde - troufám si říct přímo blázen v dobrém slova smyslu. Viz. Tvoje recenze baterií, kotoučů do brusek, kleští atd. atd. Kéž by bylo více takových jako Ty!
Už dlouho sleduji Tvoji práci a chci Ti poděkovat co vše do toho vkládáš. Především srdce a čas. Tady je alespoň něco málo na kávu.
@Jiří Bekr 29:33 Myšlenka sice dobrá, ale když budeš neúměrně zvyšovat kapacitu těch keramik, tak pak dostávají polovodiče mnohem více zabrat, mohou více hřát a můžeš tak reálně snížit spolehlivost zařízení kvůli často až násobným proudovým špičkám. No a jak známo (nejen) číňan nedimenzuje polovodiče zrovna bohatě. Ale i u dobře navrženého zdroje to může být problém, takže pozor na to a všeho s mírou. Znám i případy, kdy účinnost klesla, jelikož v těch špičkách do toho začala kecat nadproudová ochrana a nebo se obecně polovodiče dostaly mimo své pracovní optimum. Někdy tak může být tunning kontraproduktivní. Také někdy záleží na tom, kde přesně na plošňáku ten kondenzátor je (vzdálenost od aktivních prvků a geometrie propojovacích cest). Nedával bych tedy toto jako univerzální radu a už vůbec ne začátečníkům. Podpořil bych však zdvojení elektrolytů a použití dlouhoživotnostních značkových typů s velmi dobrými parametry, tím se nedá zkazit nikdy nic, jen prospět. Totéž kontrola dimenzování a chlazení jak jsi sám uváděl. Jinak opět pochvala za kvalitní video :) Možná ještě jedna poznámka: když ukazuješ, že něco měříš (třeba jak jsi tam měl ty 4 měřáky), tak malinko zpomal. Už vícekrát jsem v minulosti zaregistroval v komentářích, že se v tom pak lidé ztrácí, speciálně laici, pro které je to určené primárně.
Díky moc za doplnění cenných inormací. Je to pravda, ty polovodiče někdy bývají na krev :)
@@jiribekr Není zač, každý víme něco :)
Ludia sa stracaju aj v jednoduchých vetách.
Čo sa osvedčilo mne, je davat kondenzátory s najbližšou väčšou kapacitou, s najbližším vyšším napätím a hlavne s vyššou pracovnou teplotou!
@@ing.michalbaska Jak to souvisí? Bavili jsme se o PŘIDÁVÁNÍ keramik paralelně k elektrolytům (za účelem požrání špiček a a snížení namáhání elektrolytů), nikoliv o náhradě elektrolytů za keramiky.
Díky za pěkný přehled, zvlášť v textové podobě. Možná to nezaznělo, ale u řady měničů je potřeba si dávat pozor na to, že záporný pól vstupu a výstupu nemusí být zcela průchozí - tedy u měničů, které umí i CC režim. Mají měřící "odpor" právě v záporné větvi výstupu.
Protože jsem hledal taky měnič pro určité použití (konkrétně zvyšující měnič), zaznamenal jsem různé chování měničů. Kokrétně jsem potřeboval měnit z cca 4-6V na 7V (vybíral jsem měniče s min. vstupním napětím 2-4V, abych měl rezervu). Většina měničů neuměla CC, neměla ani omezení výstupního proudu. Snaží udržovat výstupní napětí za každou cenu - při zvyšování proudu zátěží, poklesu vstupního napětí, pořád, dokud neshoří (při poklesu vstupního napětí se zvyšuje vstupní proud). Při kolísání vstupního napětí to může být problém. Pár typů měničů však projevilo pud sebezáchovy a při takovém stavu snížilo výstupní napětí. Netuším, jestli to lze považovat za nějakou nenastavitelnou MPP.
Každopádně super video aspoň sem se něco přiučil děkuji.
Díky a vše nej k svátku.!
Parádne video. Klobúk dole.
Len tak ďalej.
Díky!
Obdivuhodné 👍
Tak toto je bomba, díky moc!
Thanks!
👍jako vždy parádní video
Ja som si jeden boost menič odpálil , keď som cv nastavoval za chodu :D samozrejme , pred spustením som si ho dal zhruba na stred, potom som chcel zvýšiť napätie, len čo som trošku pridal, rozsvietil sa trimer a už bolo zle :D
tvl cc cv mpt a ja z toho mam CMP :-D jako vzdy super video.
Ahoj Jirko, nádherný velký test. Chtěl jsem se zeptat na OVP, protože na výstupu zdroje nemohu mít přepětí. A u step up měničů, když mám napětí na vstupu 35V, tak mi ten měnič z toho udělá 50V, ale ne 20V?
Přesně tak. Boost měniče umí napětí pouze zvyšovat, čili spodní hranice je napájecí napětí, a horní hranice je maximum, jaké měnič zvládne podle údajů výrobce.
Samozřejmě že se zatížením maximální dosažitelné napětí klesá.
@@jiribekr A ta OVP jak funguje, protože přepětí na výstupu zdroje nemohu mít?
OVP je u digitálních zdrojů nastavitelný výstupní parametr. OVP na vstupu mají jen některé hitech měniče, aby se nepoškodily spínací prvky, ale je to dobré jen na mírné přepětí
Sice bych teď využil jen malou část věcí které si zde prezentoval ale jak říkám nikdy člověk neví kdy se tyto věci můžou hodit a vlastně s čím se člověk setká.
Zdarec, pěkna publikace. Nevěděl by jsi o buck Down měníči ze 160v in na 12v DC-DC?
Na 160V už bych použil nějaký běžný spínaný zdroj, který může běžet z 115-230V, a to napětí mu přivedl rovnou na hlavní primární kondenzátor
6:37 - Fast charging protocol, ale prosím, co to je? Ono je jich totiž nemálo, názvem je nejblíže FCP od Huawei, ale do toho nevidím. Pak jsou věci, jako QC2.0 a QC3.0, kde to skutečně funguje tak, jak je to popsané, ALE. Přesně tak jak je to popsané to funguje pouze u QC3.0, kde ten zdroj nadále nereaguje na V+=0.5V příkaz. U QC2.0 to ale takhle jisté není a mnohé z těch zdrojů při volbě 20V prostě spadne na 5V. No a pak máme ještě Power Delivery, které se u notebooků používá nejčastěji a funguje úplně jinak. V rámci úvodní výměny dat pošle zdroj (mimo mnoha dalších věcí) informace o svých schopnostech, coby jednotlivé PDO (Power Data Object), přičemž v každém PDO definuje jednu svoji schopnost, kde se dají definovat i celkem divoké divnověci, každopádně situace, kdy napájené zařízení požaduje něco, co zdroj není schopen dodat, tady nastat nemůže. Samozřejmě jednou věcí je protokol, jinou praktická implementace.
Pokud jde o boost DC-DC convertery, tak tam je mimo jiné celkem nepěkné i to, že se výstup nedá vypnout tím, že se zdroj zastaví. Osobně bych se takové topologii vyhla pokud to jen trochu jde. No a ono to většinou jde, už třeba na napájení těch LED mi připadá výhodnější buck-boost invertor. Nemám tam strašáka nutně nižšího napětí na vstupu, protože to v tento moment může být víceméně jakékoliv, no a nehází to po mně problémy SEPIC architektury. A patrně to povede na situaci, kdy LED budou mít uzeměný +, ale to ničemu nevadí. Samozřejmě pokud člověk ten zdroj nenavrhuje, ale kupuje, musí vycházet z toho, co jde koupit.
Jsou zdroje (a nezáleží na tom, zda CV či CC), které by se neměly spouštět bez zátěže. Ono to nemusí zrovna vybuchnout, může se to jen divně chovat. Krásným příkladem takové věci jsou například lineární stabilizátory napájené spádem, kde se při nedostatečné zátěži může objevit napětí shodné s napětím na vstupu stabilizátoru. Některé pulzní zdroje zase bez zátěže vypouští do výstupu ukrutné špičky atd.
Ahoj videjko super,jen moc prosim o radu a doporuceni.Potreboval bych spolehlivej menic o parametrech 84v a 10a napajeneho z cca 26 az 30v.Jde me o funci limitu proudu,jde o nabijeni elektro kolobezky 35ah.diky ,at se dari
Ten červený boost 1500W by to nezvládl? vždyť je do 90V
Ahoj. Mám step Up menič z ktorého som si chcel vyrobiť nabíjačku na notebook do auta. Vieš mi poradiť na čo si dať pozor aby som neodpalil menič ani baterku v notebooku? Na notebooku píše 19V 3.42A, 65W. Ako nastaviť ten menič na CC alebo CV?
Ďakujem za tvoje cenne rady.
Zdravím, na aliexpressu se prodávají adaptéry pro všechny běžné notebooky na USB-C PD. K tomuto pak už stačí jen 65W (100W, 120W, apod) PD nabíječka, která umí PD 20V nebo ideálně PPS v rozsahu těch 19V.
Sám takhle nabíjím svůj Dell. Hnát to ze step-up měniče je v dbě PD už málo elegantní.
@@jiribekr Ahoj. Chcel som si uprgadnut svoju starú auto nabíjačku na notebook, ktorá ma v sebe pwm reguláciu. Má prepinac rozsahov napätia ktorý už malo co funguje. Preto som myslel že by som ju vedel prerobiť s tým step up meničom. Ako nastaviť CC si vysvetlil iba v prípade ledky. Ale v iných aplikáciách kde CV potrebujem 19V a prúd tých 3.42A neviem ako nastaviť. Notebook ma klasický DC konektor. Nemá usb-c.
Proud se pro tato zařízení nenastavuje, tedy CC na MAX. Zařízení má vlastní regulovaný měniče, a tedy ono samo řídí kolik si vezme.
@@jiribekr Ďakujem ❤️
Čiže nemal by byť problém ak to takto prebim hej...
Ahoj,prosim,co dát za dynsmo na kolo pro nabýjení Li-ion-4.2v?děkuji.
Dynamo na kole je tak nestabilní zdroj, že bych to nejdřív hnal do většího kondenzátoru, snad i supercapu, a teprve pak bych z toho něco nabijel.
Děkuji za video... měniče používám hodně, ale tohle je vyčerpávající.... není UVP a MPP to stejné?
UVP měnič vypne, MPP drží výkon tak, aby se napětí na vstupu dodrželo pokud by mělo klesnout pod MPP
@@jiribekr já měl za to, že je tam operák kterej při překročení tresholdu zvedne napětí na feedbacku a tím pádem to přestane chodit. Měl jsem za to že pokud tam nastavím MPP napětí panelu bude to fungovat stejně. Čekal jsem vlastně stejnou zpětnou vazbu jako v případě CC režimu. Nicméně nikdy jsem to vlastně nevyzkoušel...
Ono to může být obvodově implementované klidně stejně, akorát UVP bude zvedat FB agresivněji, protože je to "havarijní" funkce, kdežto MPP slouží k regulaci
@@jiribekr a mohl bych vás poprosit o reálné porovnání těchto funkcí? ten velký step up mám a používám a zvažuji jeho nasazení s fv panelem, ale nemám k dispozici žádný s MPP trimrem abych to chování mohl porovnat.
Kamarád mi přinesl malý rozkládací solární panel, který měl USB výstup, používal to na cestách na nabíjení mobilu. Elektronika léty vzala za své, USB konektor se vylomil a tišták je poškozen. Panel ale stále funguje, na slunci dá cca 20V. Mohl by jste mi poradit nějaký vhodný měnič, nejlépe s USB konektorem, kterým bych ten původní nahradil?
Tady snad ani nemá cenu používat MPP regulátor u takového výkonu. V ideálním případě, pokud vy Vmpp bylo kolem 6-7V, tak postačí jakýkoliv měnič.
Ale nabíjet telefon přímo ze solaru je docela blbý nápad. Telefonu bude nestabilní napájení vadit, stejně jako kdyby se nabijel z dynama na kole.
Nejlepší bude to nejdřív hnát do supercapů nebo lithiove baterky, a až potom měničem do telefonu
@@jiribekr Můžete mi to prosím upřesnit? Proč by měl nabíjení telefonu vadit nestabilní výkon při dobíjení? Mobilní telefon je přeci zrovnatak sám o sobě baterie, takže pokud z proměnlivého napětí daného intenzitou osvitu panelu dostanu něco, např.5-20V , nějakým měničem z tohoto proměnlivého napětí budu udržovat na USB 5,0V s proměnlivým proudem, mělo by to baterii telefonu postupně nabíjet.
Nabíjet nejprve nějakou jinou baterii a pak teprve z ní mobil mi přijde jako zbyzečná ztráta energie i nabíjecí doby.
Telefon v sobě nemá nějaký hloupý obvod TP4056, ale dost sofistikovaný kontrolér, který si všemožně očichává zdroj. Pokud telefon detekuje nestabilní zdroj, může úplně ukončit nabíjení, nebo ho zpomalit na třeba 250mA (což je nic). Navíc stačí projít pod stromem, nabíjení se ukončí a zase spustí, telefon se rozvítí (probudí) a začne synchronizovat data, což žere apod.
Takže u nestabilních zdrojů napájení jsou dvě možnosti. Buďto telefon rozdělat a z baterky si vytáhnout drátky, což je značně invazivní a prasečina, a nebo to nejdřív cpát do supercapu či lithiovky a až pak z toho nabíjet mobil.
👍
K té publikaci: Náhled není k dispozici, soubor je v koši vlastníka :-)
ááá, vždycky se něco pos...
Díky moc za upozornění, nevšiml bych si :D
mazal jsem ze sdílené složky "bordel", a publikace asi zůstala zaškrtlá :D
@@jiribekr Už to běží :-) Děkuji.
ok, tak na třetí pokus, YT mi maže komentáře. Na hadexu je MPPT regulátor jako modul, konkrétně tady: (hadex CZ)/m464-regulator-mppt-9-12-24v-5a-modul-mppt-v08a-s-io-cn3722/
Snad to tentokrát už projde.
Díky!
Díky!